Protivnik banjalučkog Borca u kvalifikacijama za Ligu šampiona, solunski PAOK, nije zaboravio na svoje sunarodnike na Kipru, koji su na današnji dan prije 50 godina pretrpjeli invaziju Turske.
![PAOK nije zaboravio na invaziju Turske na Kipar prije pola vijeka! PAOK nije zaboravio na invaziju Turske na Kipar prije pola vijeka!](https://static.mondo.ba/Picture/736812/jpeg/PAOK-Kipar.jpeg?ts=2024-07-20T20:03:08)
"PAOK nije zaboravio!
Na današnji dan je 50. godišnjica "Atila" invazije na Kipar, čuvamo sjećanje na heroje i žrtve. Ova istorija je dio našeg identiteta i mi nastavljamo da podržavamo Kipar u svojoj borbi za pravdu i slobodu", saopšteno je iz solunskog kluba, koji će naredne sedmice ugostiti Borac, a potom sedam dana kasnije stići na revanš u Banjaluku.
Ο ΠΑΟΚ δεν ξεχνά!
— AC PAOK | Α.Σ. ΠΑΟΚ (@AC_PAOK)July 20, 2024
Σήμερα, με την συμπλήρωση 50 χρόνων από την εισβολή του Αττίλα στην Κύπρο, τιμούμε τη μνήμη των ηρώων και θυμάτων. Η ιστορία αυτή αποτελεί μέρος της ταυτότητάς μας και συνεχίζουμε να στηρίζουμε την Κύπρο στον αγώνα της για δικαιοσύνη και ελευθερία.#ACPAOKpic.twitter.com/OoW8xNTUom
Podsjetimo, Kipar je bio kolonija Velike Britanije do 1960. godine kada je stekao nezavisnost u kojoj su administaciju činili kiparski Grci i Turci.
Kako se ona brzo raspala, Turska je 20. jula 1974. godine uputila jake pomorske i vazdušne snage, kako bi zaštitila, kako je saopšteno, svoju braću na Kipru.
Invazija je bila odgovor na državni udar na Kipru 1974. u kom je zbačen kiparski predsjednik arhiepiskop Makarios III, a na vlast postavljen Nikos Sampson. Državni udar na Kipru je naredila vojna hunta u Grčkoj, a izvršila ga Kiparska nacionalna garda. Turska je iskoristila taj državni udar kao izgovor za invaziju i okupaciju velikog dijela ostrva.
U julu 1974. turske snage su napale i zauzele 3% ostrva, prije prekida vatre. U međuvremenu je vojna hunta u Grčkoj oborena i zamijenjena demokratskom vladom. U avgustu 1974. dalje tursko napredovanje je rezultovalo osvajanjem oko 40% ostrva. Linija razdvajanja nakon primirja avgusta 1974. postala je tampon zona Organizacije ujedinjenih nacija na Kipru i obično se naziva Zelenom linijom.
Više od četvrtine stanovništva Kipra je protjerano iz okupiranog sjevernog dijela ostrva, gdje su Grci činili oko 80% stanovništva. Godinu dana kasnije, oko 60.000 kiparskih Turaka je pobjeglo sa juga na sjever ostrva. Turska invazija se okončala podjelom Kipra duž Zelene linije koja i danas dijeli ostrvo.
Turska Republika Sjeverni Kipar je 1983. proglasila nezavisnost, ali je priznaje jedino Ankara, prenio je "Rojters".
Međunarodna zajednica ni poslije pola vijeka nisu našle rješenje za podijeljenu zemlju, a posljednji pregovori su propali 2017. godine i od tada su u pat poziciji.
(MONDO)