Kako i vi možete da postanete dio rješenja za prekomjerni turizam posjetom ovim destinacijama koje su iz nekih razloga mnogima ostale ispod radara?
![Najmanje posjećena mjesta u Evropi: Monako, San Marino, BiH... Najmanje posjećena mjesta u Evropi: Monako, San Marino, BiH...](https://static.mondo.ba/Picture/531411/jpeg/san-marino.jpeg?ts=2024-07-22T20:57:39)
Ako ste strastveni putnik, vjerovatno ćete htjeti da posjetite najpopularnije turističke destinacije u Evropi kao što su Francuska, Velika Britanija, Italija, Španija i Njemačka.
Ali, na koliko ste najmanje posjećenih mjesta bili - ili ih stavili na svoju listu za putovanja?
Koristeći podatke Svjetske turističke organizacije UN (UNVTO), evo prijegleda pet najmanje posjećenih zemalja na kontinentu – i zašto bi trebalo da ih posjetite.
San Marino može da se pohvali upečatljivom arhitekturom i zadivljujućim pogledom na planine – ali ima vrlo malo posetilaca
Maleni San Marino bez izlaza na more je tehnički prije mikrodržava nego država, bez izlaza na more i sa svih strana okružen Italijom.
Sa nešto više od 60 kvadratnih kilometara, turisti ga često zanemaruju zbog površine. U stvari, to je treća najmanja teritorija u Evropi i peta najmanja teritorija na svijetu.
Uprkos svojim malim dimenzijama, godišnje privuče oko 60.000 posjetilaca. Ta brojka ga i dalje čini najmanje posjećenim mjestom na kontinentu. Za one koji ipak putuju, može se pohvaliti vijekovima starom, dobro očuvanom istorijskom arhitekturom i impresivnim planinskim regionom.
Lihtenštajn je dom bajkovitih pejzaža - ali samo šačica turista ga posjećuje
S obzirom na njegov položaj između Austrije i Švajcarske, pomalo je iznenađujuće da se Lihtenštajn tako loše posjećuje.
Na samo 160 kilometara kvadratnih, dom je za manje od 40.000 ljudi, a nudi pravo bajkovito iskustvo u srcu Alpa bez gužve.
Privlačeći oko 69.000 turista svake godine, dom je srednjovijekovnih zamkova, neobičnih alpskih koliba i živopisnih sela.
Prije deceniju, bilo je moguće iznajmiti cijelu kneževinu na noćenje, 'vladajući' njome po cijeni od 65.000 evra.
Nažalost, to je sada stvar prošlosti, ali Lihtenštajn je i dalje vrijedan posjete.
Zimi nudi relativno prazna skijališta sa vrhunskim stazama, a u toplijim mesecima, planinari mogu uživati u naizgled beskrajnim planinarskim stazama.
Za ljubitelje kulture, ne propustite putovanje u glavni grad Vaduz.
Moldavija je poznata kao istočnoevropski dragulj - ali samo nekolicini odabranih
Zbog svoje lokacije između Ukrajine i Rumunije, Moldavija se suočava sa značajnim izazovima u razvoju svoje turističke industrije, ali ima mnogo toga da ponudi.
Zvanično najmanje posjećena zemlja - kada oduzmete mikrodržave i kneževine - takođe je najjeftinija u Evropi, što je čini savršenim mjestom one koji žele da uštede.
Imajte na umu da vlasti Velike Britanije i drugih evropskih zemalja savjetuju svoje državljane da ne putuju u Pridnjestrovlje, otcepljeni region koji je međunarodno priznat kao dio Moldavije.
Kao država koja gosti tek oko 121.000 posjetilaca godišnje, Moldavija je puna skrivenih dragulja koje je relativno mali broj ljudi otkrio.
Ako ste vrsta putnika koji više voli da posjećuje mjesta van utabanih staza prije nego što postanu previše popularna, to bi moglo biti mjesto za vas.
Njeni vinogradi i vinarije sve više dobijaju priznanje zbog visokog kvaliteta, što Moldaviju čini obaveznom posjetom za ljubitelje vina. Na drugim mjestima, nudi bogatu istoriju, gradove ispunjene brutalističkom arhitekturom i ukusnom balkansko-slovenskom kuhinjom.
Monako je možda malen, ali podjednako privlači i one koji traže luksuz i turizam
Kneževina Monako je zaista mala - samo 1,98 kilometara na kvadrat - ali je daleko iznad svoje površine, zahvaljujući hotelima, restoranima svjetske klase i, naravno, domaćinu Gran prija.
Uprkos tome što je imovina ograničena i izuzetno skupa, njena populacija od skoro 37.000 stanovnika znači da je to najgušće naseljena zemlja na svijetu.
Ono što je još zanimljivo jeste da je ovako mala i gusto naseljena zemlja dom 125 različitih nacionalnosti. Ipak, za razliku od najmanje države na svijetu - Vatikana - Monako je poznat po svojim superbogatim građanima, kao i posjetiocima koji žude za životom na visokoj nozi.
Pošto je suverena mikrodržava tako skupa i nedostižna većini, nije iznenađujuće da ima relativno mali broj turista - oko 328.000 godišnje.
Moguće je posjetiti i sa ograničenim budžetom - ako izbjegavate kazina i restorane sa Mišelinovim zvjezdicama.
Besplatne aktivnosti uključuju šetnju starim gradom, koji nudi zadivljujući pogled na Sredozemno more i mogućnost posjete veličanstvenim zgradama poput Prinčeve palate.
Japanski vrtovi su takođe slobodni za ulazak i savršeni su za trenutak zena među glamurom Monaka.
Jedna stvar koju ne treba propustiti? Sunčanje i plivanje na kultnoj plaži Larvoto - savršenom mjestu za upijanje atmosfere rivijere.
Bosna i Hercegovina je izašla iz mračnog doba i ušla u buduću žarišnu tačku
Smještena na Balkanskom poluostrvu Bosna i Hercegovina je stekla "svjetsku slavu" tokom rata 1990-ih. Nakon toga, bila je malo posjećena, a onda često samo od “mračnih turista“.
Kako cijene širom Evrope - posebno u evrozoni rastu - mnogi ljudi tek sada otkrivaju njegove čari.
Trenutno ugošćujući samo oko 529.000 turista godišnje, ova manje razvijena evropska nacija ima mnogo toga da ponudi.
Otkako je susjedna Hrvatska 2023. godine uvela evro, posjetioci ove države koje od tada odvraćaju visoke cijene, umjesto toga su se okrenuli Bosni i Hercegovini.
Njegov glavni grad, Sarajevo, savršen je za ljubitelje istorije jer je mjesto ubistva nadvojvode Franca Ferdinanda 1914. godine – glavnog događaja koji je izazvao Prvi svjetski rat.
Bliže hrvatskoj granici i stoga lako dostupan za jednodnevni izlet iz Dubrovnika je Mostar.
Ima srednjovijekovnu atmosferu, sa malim vijugavim uličicama punim prodavnica i tezgi na pijaci na kojima se prodaju lokalna jela.
Možda je najpoznatiji po kultnom Starom mostu, rekonstruisanom srednjovijekovnom lučnom mostu. Posjetioci mogu da se spuste brzim čamcima niz rijeku ili, jednom godišnje, da gledaju hrabre ljude kako skaču sa 20 metara visoke strukture.
(JA/EUpravo zato/Euronews)