Imunolog Borislav Kamenov ukazao je na koje načine možemo da osnažimo odbrambeni sistem organizma.
![Koliko dugo smijemo da pijemo vitamin D? Dr Kamenov objašnjava koja kombinacija sastojaka je najbolja za snažan imunitet Koliko dugo smijemo da pijemo vitamin D? Dr Kamenov objašnjava koja kombinacija sastojaka je najbolja za snažan imunitet](https://static.mondo.ba/Picture/430713/jpeg/dr.jpg?ts=2020-11-24T16:50:21)
O tome koliko je važan imunitet u doba pandemije korona virusa, kako da popravimo opšte stanje organizma i koliko je u ovom procesu značaja vitaminD, još jednom je objasnio imunolog dr Borislav Kamenov.
Kako ističe, na jačanju imuniteta bi trebalo da radimo svakog dana, ne samo kada smo bolesni ili kada vlada epidemija. Da bi se ojačao odbrambeni sistem organizma, neophodno je svakodnevno unositi vitamine C i D, kao i cink i selen.
"Imunitet se gradi cijelog života. Čak se gradi i prije rođenja za vrijeme boravka u utrobi majke... Ono što je za sada bitno, trebalo bi da nekoliko nedjelja prije nego što se bolest desi da se podigne nivo vitamina D. Za podizanje ovog vitamina u organizmu potrebno je vreme", rekao je on gostujući u "150 minuta" na TV Prva.
Doktor je poručio da D vitamin može da se pije tokom cijele zime i da "ne možemo da se predoziramo njime" , a preporuka je i da se kombinuje sa probioticima.
"Vitamin D treba kombinovati sa probioticima kako bi se popravila crevna flora. Treba dodavati cink i selen, folnu kiselinu. To su vrlo važni sastojci koji popravljaju stanje imunskog sistema", kaže i napominje da ih treba uzimati tokom cijele zime.
"Vitamin D se ne unosi samo hranom, on se unosi preko Sunca. Kada smo u situaciji kao sada da nema sunca, mi smo u jednom velikom deficitu i moramo da ga pojačamo suplementacijom i to je spasonosno", napomenuo je i još jednom istakao da u jakom imunitetu ključnu ulogu ima crijevna flora. A tu na scenu stupaju probiotici.
"Trovanje ide preko crijeva, sistme je strašno opterećen otrovima i to možemo da smanjimo upotrebnom probiotika. Opterećeni smo otrovima, lošom hranom, virusima i ako ne smanjimo propustljivost crijeva i ne popravimo sluzokožu, onda ćemo našu otpornost da dovedemo pod veliki znak pitanja. Što znači da ćemo lakše da podležemo ne samo kovidu, već svim drugim virusnim inekcijama i prehladama."
Govoreći o hrani i tome ima li prirodnih probitika ima u njoj, rekao je da ima, da postoje, kao i da to mnogi znaju. Međutim, kad neko ima problem, njemu prirodni probiotici ne pomažu.
Kaže da, na primjer, kiseli kupus, fermentisana hrana koju tradicionalno jedemo imaju priobitoke koji pomažu normalnim bakterijama da prežive.
"Nas probiotici štite od virusa... i u oni sa D vitaminom oni djeluju komplementarno", poručio je te dodao da treba čitati deklaracije, jer pojedini preparati mogu da budu "poprilično štetni".
(mondo.rs)