U Gradskoj upravi u Banjaluci održana je druga javna rasprava o Nacrtu izmjene dijela Regulacionog plana za dio centra Banjaluke. Očekivano, rasprava je opet izazvala veliku pažnju javnosti, a trajala je čak četiri i po sata.
![Treća javna rasprava gradnji u centru Banjaluke Treća javna rasprava gradnji u centru Banjaluke](https://static.mondo.ba/Picture/569824/jpeg/IMG-bb4c3d556846c504f391a31a31c2158f-V.jpg?ts=2022-07-07T23:41:27)
Rasprava koja je počela u 18, a završila se u 22.30 časova odnosi se na nacrtu izmjene Regulacionog plana dijela centra grada između Ulice kralja Petra I Karađorđevića, Srpske ulice, te ulica Vase Pelagića, Bana Lazarevića, Vidovdanske ulice i Trga srpskih vladara.
Tri fokusne tačke su prostor ''rupe'' gdje nakon izmjene regulacionog plana treba da bude izgrađena zgrada od 11 spratova (u velikom dijelu već završena), zatim dio trga oko Hrama Hrista Spasitelja gdje je predviđena gradnja parohijskog doma, te prostor parkinga ''kod Kraša" gdje će se graditi spomenik palim borcima VRS.
Građani, aktivisti, a posebno stručna javnost ponovo su iznijeli poznate primjedbe (na predloženi plan stiglo je njih 14). Smatraju da je zgrada u "rupi" ugrožava ovaj dio grada na različite načine i da je prevelikih gabarita, a da bi parohijski dom narušio najočuvaniju ambijentalnu cjelinu u Banjaluci, a tiču se i trga sa spomenikom i planirane garaže.
Zahtjev je da se ove izmjene obustave i povuku bar dok se ne usvoji krovni dokument: Urbanistički plan.
U međuvremenu objekat koji je bio planiran u porti Hrama Hrista Spasitelja pomjeren je na lokaciju "kod Eurospleta", odnosno u dijelu prostora gdje je planirana izgradnja budućeg "centralnog trga".
Prisutni arhitekti smatraju da ''banjalučki urbanizam umire posljednjih 20 godina", pa je arhitekta Aleksandar Lilić, dok je u salu ulazio gradonačelnik Stanivuković, zatražio da se održi "minut ćutanja za urbanizam".
"Recite kako jeste"
Snežana Mrđa Badža iz Urbis centra u Banjaluci, obraćajući se predstavnicima gradske uprave, sugerisala je da se do momenta usvajanja (regulacionog) plana u Skupštini grada "ne može obećati da će nešto biti", kao što su oni već prikazali rješenje zgrade.
Takođe, zahtijevala je da gradska vlast jasno kaže ko traži izmjene (plana, spratnosti zgrada, itd), a ne da ''spinuju i mažu oči'' javnosti.
''Recite kako jeste da vidimo ko vlada. Nemojte spinovati, ljudi nisu toliko glupi...Govorim istinu i zastupam struku", poručila je.
Zaustaviti sve do donošenja Urbanističkog plana
Tihomir Dakić iz Centra za zaštitu životne sredine zatražio je da se svi regulacioni planovi stave na čekanje do usvajanja Urbanističkog plana (krovnog dokumenta za gradski urbanizam)
"Svi regulacioni planovi treba da se stave strane dok se ne donese Urbanistički plan. To je odbrana od investitora jer će se moći reći usvojili smo Urbanistički plan i ne možemo protiv toga", rekao je Dakić.
Bojan Šukalo kaže da je vrlo malo koraka ostalo do donošenja Urbanističkog plana, podsjećajući da stari plan iz 1975. više nije validan i da je novi nasušno potreban Banjaluci.
"U zadnjim koracima donošenja, mi imamo situaciju da mijenjamo jednu od najznačajnijih zona u centralnom dijelu grada bez jasnog povoda. Ne postoje novi niti hitni momenti koji nas upućuju da to da mijenjamo ovaj obuhvat, a posebno ne na ovaj način (hitno)", rekao je Šukalo, dodajući da procedura za izmjene jeste legalna, ali nije legitimna.
Napomenuto je da prema Nacrtu Urbanističkog plana cijeli Regulacioni plan centra grada ocijenjen kao ''nekvalitetan" i da je navedeno tačno šta je u njemu sporno, te da treba da se izmijeni integralno.
Stanivuković: Pokušavamo dobiti najbolje rješenje
Gradonačelnik Stanivuković koji je više puta izlazio na govornicu, što zbog prekida i upadica, što zbog odgovora na pitanja, poručio je da se iz "postojećeg pokušalo dobiti najbolje moguće rješenje".
"Tražimo realnost, rješenje kako zadovoljiti sve različite interese. Sa Srpskom pravoslavnom crkvom postigli smo kompromisno rješenje i dogovorili smo promjenu lokacije vjerskog objekta. Vi vidite vašu sliku, ja vidim vašu sliku, ali vidim i sliku Srpske pravoslavne crkve. Vidim i potrebe boraca, investitora, građana, svih u u jednom regulacionom planu. Od devedeset i neke godine je zahtjev da to bude tu, a u prethodnom regulacionom planu jedan objekat je ucrtan u crkvenom dvorištu i u to vrijeme javnost je bila tiša."
Stanivuković je istrajavao na svojim ranijim tvrdnjama da je projekat zgrada u ''rupi" popravljen. Kaže da je investitoru rečeno da napravi drugačije rješenje zgrade kako se "ne bi vidio veš na balkonima u centru grada" i da je to urađeno i koštalo je 2,5 miliona KM.
Što se tiče lokacije za Centralno spomen-obilježje, kazao je da je to je bio zahtjev udruženja iz boračke populacije i da to jeste najbolja lokacija na kojoj su i riješeni imovinsko-pravni odnosi.
Spomenuo je i gradnju na lokaciji kina "Kozara" rekavši da je za nju 2018. godine usvojen regulacioni plan koji je dao investitoru pravo da izgradi objekat. Kaže i da je gradska administracija spriječila građevinske investitore da na jednom dijelu blizu novog gradilišta mosta u Docu prave zgrade
"Ako smo toliko protiv urbanizma otkud park u Rosuljama i drugi parkovi koje planiramo. Nije ni crno ni bijelo, istina je na sredini. Da sjedite na mom mjestu i da trebate potpisati ovakve stvari, vjerujte da biste razmišljali kao ja", zaključio je gradonačelnik.
Ovo je bila druga u nizu rasprava o Nacrtu izmjene dijela Regulacionog plana dijela centralnog područja grada. Prethodno je održana javna prezentacija nacrta. Rasprava je bila najduža do sada i izuzetno burna na početku i sredini. U jednom trenutku je došla i policija zbog prijave obezbjeđenja.
S pripadnicima MUP-a vani je izašao Davor Dragičević koji je do tada bio dosta glasan na raspravi, ali se kasnije vratio i učestvovao do kraja. Žestoke verbalne reakcije izazvalo je i obraćanje biznismena i građevinca, Nenada Luburića.
Raspravi su prisustvovali Stanivuković, načelnici odjeljenja, pojedini odbornici, predstavnici Centra za zaštitu životne sredine, arhitekta Bojan Šipka koji je kreator rješenja na prostoru ''rupe", Davor Dragičević i Ozren Perduv ispred grupe "Pokret pravde" (Pravda za Davida), građevinski investitori, zainteresovani građani i novinari...
(Mondo)